|
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Bodeling uden ægteskab Fra : /Peter |
Dato : 20-09-09 16:25 |
|
Hvad er reglerne, eller hvor kan man finde mere info, og hvilken
myndigheg afgør,
når to menneskere der har boet papirløst sammen i mere end 10 år, og der
ingen yderligere
aftale er om bodeling.
Er der noget der har indflydelse på at partetene skal betale til
hinanden pga. f.eks. børn?
En bekendt påstår at moderen fik et månedligt beløb af faderen efter de
var flyttet fra hinanden,
er det udelukkende barnets skyld eller kan alle parter kræve det?
| |
kwdemant (20-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : kwdemant |
Dato : 20-09-09 16:32 |
|
/Peter skrev:
> Hvad er reglerne, eller hvor kan man finde mere info, og hvilken
> myndigheg afgør,
> når to menneskere der har boet papirløst sammen i mere end 10 år, og der
> ingen yderligere
> aftale er om bodeling.
>
> Er der noget der har indflydelse på at partetene skal betale til
> hinanden pga. f.eks. børn?
> En bekendt påstår at moderen fik et månedligt beløb af faderen efter de
> var flyttet fra hinanden,
> er det udelukkende barnets skyld eller kan alle parter kræve det?
>
>
Børnebidrag kan du blive dømt til at betale i skifteretten ligegyldigt
om du har været gift med morderen eller ej. Der kan under ingen
omstændigheder blive tale om en bodeling mellem personer som ikke har
været gift, da der ikke har været et bo.
Det er så vidt jeg husker skifteretten eller statsamtet som afgør sagerne.
Det månedlige bidrag du henviser til kan udelukkende være børnebidrag,
der kan ikke fastsættes hustrubidrag uden ægteskab. Der kan dog i nogle
tilfælde ved langt samliv i ægteskabslignende forhold, blive tale om én
samlet godtgørelse hvis den ene bliver stillet umådeligt ringe
økonomisk. Men der sker en konkret vurdering hver gang.
Dit spørgsmål er en anelse kryptisk, men jeg håber jeg har besvaret hvad
du spurgte om
--
Vh.
Kasper Demant
stud.jur
| |
/Peter (20-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : /Peter |
Dato : 20-09-09 16:44 |
|
"kwdemant" <news@kwdemant.dk> skrev i en meddelelse
news:4ab64ad4$0$285$14726298@news.sunsite.dk...
> /Peter skrev:
>> Hvad er reglerne, eller hvor kan man finde mere info, og hvilken
>> myndigheg afgør,
>> når to menneskere der har boet papirløst sammen i mere end 10 år, og
>> der ingen yderligere
>> aftale er om bodeling.
>>
>> Er der noget der har indflydelse på at partetene skal betale til
>> hinanden pga. f.eks. børn?
>> En bekendt påstår at moderen fik et månedligt beløb af faderen efter
>> de var flyttet fra hinanden,
>> er det udelukkende barnets skyld eller kan alle parter kræve det?
>
> Børnebidrag kan du blive dømt til at betale i skifteretten ligegyldigt
> om du har været gift med morderen eller ej. Der kan under ingen
> omstændigheder blive tale om en bodeling mellem personer som ikke har
> været gift, da der ikke har været et bo.
>
> Det er så vidt jeg husker skifteretten eller statsamtet som afgør
> sagerne.
>
> Det månedlige bidrag du henviser til kan udelukkende være børnebidrag,
> der kan ikke fastsættes hustrubidrag uden ægteskab. Der kan dog i
> nogle tilfælde ved langt samliv i ægteskabslignende forhold, blive
> tale om én samlet godtgørelse hvis den ene bliver stillet umådeligt
> ringe økonomisk. Men der sker en konkret vurdering hver gang.
>
> Dit spørgsmål er en anelse kryptisk, men jeg håber jeg har besvaret
> hvad du spurgte om
Jeg takker mange gange, dit svar er brugbart.
Hvis der ikke er børn, eller papir på boet, deler man som man har lyst,
eller tager hvert sit med sig, hvad med f.eks et hus den ene part
allerede havde, og den anden part har betalt husleje til genem årene,
kan denne gøre krav på dele af husets værdi?
| |
![](/images/tree/0.gif) Hans Kjaergaard (20-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : Hans Kjaergaard |
Dato : 20-09-09 17:07 |
|
On Sun, 20 Sep 2009 17:44:27 +0200, "/Peter" <nospam@no.mail> wrote:
>Hvis der ikke er børn, eller papir på boet, deler man som man har lyst,
Ja det er en mulighed.
>eller tager hvert sit med sig,
Det er en anden mulighed, og et rigtigt godt udgangspunkt.
>hvad med f.eks et hus den ene part allerede havde, og den anden part har betalt husleje til genem årene,
>kan denne gøre krav på dele af husets værdi?
Kort fortalt så gør man som man kan blive enige om, kan man ikke blive
enige jo så må man jo lægge sag and mod sin tidligere partner ved
domstolene.
I papirløse forhold er udgangspunktet at man tager det med ud som man
havde med ind, det man har købt igemmen tiden i fællesskab må man
finde en måde at dele på.
Ang hus så er der som reglen tale om en ejerbolig og det tilhører så
den der står på skødet, an den anden part har bidraget til at betale
afdrag på lån, pantabreve, ejendomsskat, etc. i et eller andet omfang
giver ikke pr. automatik denne krav på en del af ejendommens værdi (og
i disse tider kan værdien godt være negativ).
Hvis den der har papir på huset ikke selv har bidraget til at betal
til dette (og dette er beviseligt) kan det tænkes at et civilt søgsmål
kan falde ud til fordel for den partner der ikke er ejer af
ejendommen, men det skal være et helt specielt forhold der afviger fra
normen.
Hvis man mener at der er opsparet en værdi i huset og at denne bør
deles, ja så kan det kun lade sig gøre hvis man er enige derom.
Er man ikke enige så må man kontakte en advokat, man kan starte hos
den lokale advokatvagt, kig i telefonbogen, spørg på biblioteket.
Når man kontakter en advokat er det meget smart at lave lidt
forarbejde, dvs. få lidt dokumentation på hvad huset er værd, hvad det
kan sælges til, hvad der er af kreditforenisngslån/banklån/pantabreve
i det. Øvelsen med det forarbejde er at finde ud af om der er nogen
værdi i det hele taget.
/Hans
| |
![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) /Peter (20-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : /Peter |
Dato : 20-09-09 17:40 |
|
"Hans Kjaergaard" <hans.k2teknik@post5.tele.dk> skrev i en meddelelse
news:3ajcb5df6a6848sos7t84bmabaeljb9b8m@4ax.com...
> On Sun, 20 Sep 2009 17:44:27 +0200, "/Peter" <nospam@no.mail> wrote:
>
>>Hvis der ikke er børn, eller papir på boet, deler man som man har
>>lyst,
> Ja det er en mulighed.
>
>>eller tager hvert sit med sig,
> Det er en anden mulighed, og et rigtigt godt udgangspunkt.
>
>>hvad med f.eks et hus den ene part allerede havde, og den anden part
>>har betalt husleje til genem årene,
>>kan denne gøre krav på dele af husets værdi?
> Kort fortalt så gør man som man kan blive enige om, kan man ikke blive
> enige jo så må man jo lægge sag and mod sin tidligere partner ved
> domstolene.
Ok, mange tak hans.
| |
![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) CC (21-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : CC |
Dato : 21-09-09 16:01 |
|
"Hans Kjaergaard" skrev i meddelelsen
>
> Ang hus så er der som reglen tale om en ejerbolig og det tilhører så
> den der står på skødet, an den anden part har bidraget til at betale
> afdrag på lån, pantabreve, ejendomsskat, etc. i et eller andet omfang
> giver ikke pr. automatik denne krav på en del af ejendommens værdi (og
> i disse tider kan værdien godt være negativ).
Er dette også gældende hvis der er tale om et ægteskab (mere end 10 år), og
der kun står et navn på skødet?
| |
![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) kwdemant (21-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : kwdemant |
Dato : 21-09-09 16:52 |
|
CC skrev:
> "Hans Kjaergaard" skrev i meddelelsen
>>
>> Ang hus så er der som reglen tale om en ejerbolig og det tilhører så
>> den der står på skødet, an den anden part har bidraget til at betale
>> afdrag på lån, pantabreve, ejendomsskat, etc. i et eller andet omfang
>> giver ikke pr. automatik denne krav på en del af ejendommens værdi (og
>> i disse tider kan værdien godt være negativ).
>
> Er dette også gældende hvis der er tale om et ægteskab (mere end 10 år),
> og der kun står et navn på skødet?
>
Det kommer an på om der er formuefællesskab eller en form for særeje.
Hvis der er levet i almindeligt formuefællesskab er det fløjtende
ligegyldigt hvis navn der står på skødet. Værdien deles ligeligt mellem
ægtefællerne, og den der har den bedste grund til at blive boende for
forrang til at vælge det. (selvfølgelig mod betaling hvis hendes bodel
ikke er stor nok)
En grund til at kunne få huset kunne være at man beholder børnene som
går i skole i nærheden, eller at man driver en virksomhed derfra.
--
Vh.
Kasper Demant
stud.jur
| |
![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) CC (21-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : CC |
Dato : 21-09-09 19:46 |
|
"kwdemant" skrev i meddelelsen ...
> CC skrev:
>> "Hans Kjaergaard" skrev i meddelelsen
>>>
>>> Ang hus så er der som reglen tale om en ejerbolig og det tilhører så
>>> den der står på skødet, an den anden part har bidraget til at betale
>>> afdrag på lån, pantabreve, ejendomsskat, etc. i et eller andet omfang
>>> giver ikke pr. automatik denne krav på en del af ejendommens værdi (og
>>> i disse tider kan værdien godt være negativ).
>>
>> Er dette også gældende hvis der er tale om et ægteskab (mere end 10 år),
>> og der kun står et navn på skødet?
>>
>
> Det kommer an på om der er formuefællesskab eller en form for særeje.
> Hvis der er levet i almindeligt formuefællesskab er det fløjtende
> ligegyldigt hvis navn der står på skødet. Værdien deles ligeligt mellem
> ægtefællerne, og den der har den bedste grund til at blive boende for
> forrang til at vælge det. (selvfølgelig mod betaling hvis hendes bodel
> ikke er stor nok)
>
> En grund til at kunne få huset kunne være at man beholder børnene som går
> i skole i nærheden, eller at man driver en virksomhed derfra.
>
Dvs. tager jeg et hus med ind i et ægteskab, så er det "pludselig"
fælleseje.
Hvornår hæfter jeg så for den gæld som min ægtefælle har slæbt med ind i en
ægteskab?
| |
![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) kwdemant (21-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : kwdemant |
Dato : 21-09-09 21:43 |
|
CC skrev:
> "kwdemant" skrev i meddelelsen ...
>> CC skrev:
>>> "Hans Kjaergaard" skrev i meddelelsen
>>>>
>>>> Ang hus så er der som reglen tale om en ejerbolig og det tilhører så
>>>> den der står på skødet, an den anden part har bidraget til at betale
>>>> afdrag på lån, pantabreve, ejendomsskat, etc. i et eller andet omfang
>>>> giver ikke pr. automatik denne krav på en del af ejendommens værdi (og
>>>> i disse tider kan værdien godt være negativ).
>>>
>>> Er dette også gældende hvis der er tale om et ægteskab (mere end 10
>>> år), og der kun står et navn på skødet?
>>>
>>
>> Det kommer an på om der er formuefællesskab eller en form for særeje.
>> Hvis der er levet i almindeligt formuefællesskab er det fløjtende
>> ligegyldigt hvis navn der står på skødet. Værdien deles ligeligt
>> mellem ægtefællerne, og den der har den bedste grund til at blive
>> boende for forrang til at vælge det. (selvfølgelig mod betaling hvis
>> hendes bodel ikke er stor nok)
>>
>> En grund til at kunne få huset kunne være at man beholder børnene som
>> går i skole i nærheden, eller at man driver en virksomhed derfra.
>>
> Dvs. tager jeg et hus med ind i et ægteskab, så er det "pludselig"
> fælleseje.
Ja det er korrekt. Med mindre du tinglyser en ægtepagt om særeje
> Hvornår hæfter jeg så for den gæld som min ægtefælle har slæbt med ind i
> en ægteskab?
Det gør du heller ikke. En ægtefælle vil aldrig komme til at hæfte for
den andens gæld.
--
Vh.
Kasper Demant
stud.jur
| |
![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) ![](/images/tree/0.gif) Per Christoffersen (21-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : Per Christoffersen |
Dato : 21-09-09 21:49 |
|
"CC" <CC@mail.dk> skrev i en meddelelse
news:4ab7c9dc$0$36569$edfadb0f@dtext01.news.tele.dk...
> Dvs. tager jeg et hus med ind i et ægteskab, så er det "pludselig"
> fælleseje.
Ja, men fælleseje betyder ikke nødvendigvis det du tror
Her er en meget god forklaring:
http://www.juraeksperten.dk/pas_paa_faelden_ved_faelleseje_i_aegteskabet.html
> Hvornår hæfter jeg så for den gæld som min ægtefælle har slæbt med ind i
> en ægteskab?
Du kommer ikke til at hæfte for gælden, men formuefælleskabet kan få nogle
meget uheldige konsekvenser, som beskrevet i det ovennævnte link.
/Per
| |
Kent Oldhøj (20-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : Kent Oldhøj |
Dato : 20-09-09 21:54 |
|
kwdemant <news@kwdemant.dk> wrote in
news:4ab64ad4$0$285$14726298@news.sunsite.dk:
> Børnebidrag kan du blive dømt til at betale i skifteretten
> ligegyldigt om du har været gift med morderen eller ej.
Nogen gange er det bare sjovere at læse nyhedsgrupper
--
I remember when sex was safe and flying dangerous
I miss those days
| |
![](/images/tree/0.gif) kwdemant (20-09-2009)
![](/App_Themes/Normal/images/Window/Backgrounds/news.gif) | Kommentar Fra : kwdemant |
Dato : 20-09-09 22:05 |
|
Kent Oldhøj skrev:
> kwdemant <news@kwdemant.dk> wrote in
> news:4ab64ad4$0$285$14726298@news.sunsite.dk:
>
>> Børnebidrag kan du blive dømt til at betale i skifteretten
>> ligegyldigt om du har været gift med morderen eller ej.
>
> Nogen gange er det bare sjovere at læse nyhedsgrupper
>
hehe, det gik lige lidt stærkt
--
Vh.
Kasper Demant
stud.jur
| |
|
|